Nem a több munkaóra biztosítja a nagyobb gazdasági teljesítményt
A napokban jelent meg az Eurostat 2023-as adata arról, hogy az uniós országokban egy héten átlagosan hány órát dolgoztak ténylegesen az emberek. Eszerint Hollandia és Görögország a két véglet, előbbiben 32,2, utóbbiban 39,8 órát dolgoznak hetente. Magyarország 37,8 órával a középmezőnyben van.
Az adathoz hozzátettük az egyes országokban szintén 2023-ban mért egy főre jutó gazdasági teljesítményt (GDP-t) vásárlóerő-paritáson számolva, ezt mutatja be az alábbi grafikon. (A GDP-t százalékban adtuk meg, ahol az EU átlaga a 100 százalék.)
A két adatsor egészen jó fordított arányosságot mutat, de ok-okozati összefüggést természetesen nem feltételezünk közöttük, nem azért nagyobb a GDP egy országban, mert kevesebbet dolgoznak az emberek, vagy fordítva.
A grafikon inkább arra utalhat, hogy a fejlett gazdaságokban nagyobb arányban terjedt el a részmunkaidős és egyéb atipikus foglalkoztatás, ami lenyomja a munkaórák átlagos számát. Jobb termelékenység, nagyobb hozzáadott érték és magasabb bérek mellett eleve könnyebb és kézenfekvőbb is több dolgozónak részmunkaidőt vállalni.
Míg az utóbbi években a nyugdíjasok hitelezték az államot a novemberi visszamenőleges emelésig, idén nőhet a juttatások reálértéke, mert 6 százalék alatt marad az infláció.